Klauzál Gábor és Kalocsa
Romsics Imre Klauzál Gábor és Kalocsa kapcsolatát foglalja össze a 2006-os látogatásunk alkalmából. A helyi civilek Kalocsán 1996-ban emeltek emléktáblát annak a háznak a falára, ahol Klauzál Gábor 1866-ban elhunyt.
Klauzál Gábor neve a legtöbbünk számára ismerősen hangzik, de kevesen tudják, hogy ki volt ő. A XX. század végére teljes feledésbe merült, hogy milyen szálak kötötték őt Kalocsához, az érseki székvároshoz.
A XIX. század végén és a XX. század elején voltak ugyan próbálkozások, hogy fölhívják Kalocsa közönségének figyelmét Klauzál Gábor városhoz kötődő kapcsolatára, de a törekvések süket fülekre találtak. Kalocsa akkori intelligenciája nem hallotta meg a szót. A habsburgok irányában elkötelezett egyház iránti föltétlen lojalitás nem engedte a „negyvennyolcas” Klauzál Gáborra való emlékezést. A Kalocsán terjesztett kiadványok országosan ismeretlenek maradtak, így a lexikonok és életrajzok Szegedet jelölték Klauzál Gábor halálozási helyéül.
De hol halt meg ő, a XIX. század egyik legnagyobb formátumú politikusa? A válasz rövid és egyszerű. Kalocsán.
Erre a tényre Hang Ferenc hívta föl először a figyelmet 1885-ben. Ekkor jelentette meg a „Kalocsai szellemi omnibus” című könyvét, melynek 236-237. oldalán „Klauzál Gábor halála Kalocsán” címmel értekezett. Nézzük:
„… az 1866. év nyáron Kalocsára rokonaihoz, a Szabó családhoz jött. A hatvankét éves férfiú már érkezésekor beteg volt. Kalocsán tartózkodása alatt betegsége annyira nagyobbodott, hogy tartózkodási helyére, Szegedre többé vissza nem térhetett és itt augusztus 3-án utol is érte a halál, a Szabó Mihály-féle, jelenleg az érseki uradalom tulajdonát képező fő-utcai házban, hol, miután a város előkelő közönsége jelenlétében a nagy férfiú hültteteme ünnepélyesen beszenteltetett, az akkori háztulajdonos által és fia felügyelete alatt, egy hosszú sátoros kocsin Szegedre vitetett. – Kalocsán történt elhalálozása által e város egy szomorú emlékkel gazdagabb lett. – Illő lenne a házat, melyben Klauzál Gábor meghalt, márvány emléktáblával megjelölni.” |
1906. november 25-én, a Kalocsai Néplap hasábjain Tímár Kálmán ismételte meg szó-szerinti idézettel Hang Ferenc figyelemfelhívását. Újabb két évtizednyi hallgatás után, ugyancsak Tímár Kálmán szólalt meg a Kalocsai Néplapban (1928. május 26.). Az előző írását jóval meghaladó terjedelemben értekezett Klauzál Gábor halálának körülményeiről.
Mielőtt idéznénk Tímár Kálmán írását, álljon itt tanúságként a Matricula Defunctorum Ecclesiae Colocensis Anno 1860 usgue 1866. Tomus: VIII. - halotti anyakönyv XI. kötet - 344. lapján, a 220. sorszám alatt, 1866. augusztus 3-án kelt bejegyzés:
Illustrissimus Dominus Gabriel Klauzál de Szlanikovicz, maritus Emmae Schmidt nobilis |
Röviden magyarul: nemes Szlanikoviczi Klauzál Gábor, Schmidt Emma férje, Pesten született, Kalocsa 15. szám alatt halt meg tüdőgyulladásban, 62 éves férfi. Halála előtt nem gyónt, de felvette az utolsó kenetet. A holttestet Nehiba János fölszentelt Tinnini püspök áldása után a családi kriptába, Szegedre szállították.
Tímár Kálmán az alábbiakat írja:
„…Az anyakönyv és Hang Ferenc említett följegyzései Klauzál halálának körülményeiről is értesítenek bennünket. Klauzál Gábor rokonainak látogatása végett időzött Kalocsán a Szabó-család vendégszerető körében. Már betegen jött Kalocsára nyári üdülésre. Lappangó tüdőgyulladás gyötörte. Betegsége annyira sulyosbodott, hogy már nem térhetett vissza Szegedre családja körébe, Kalocsán lepte meg orvul a halál. A halotti anyakönyv feljegyzése szerint peripneumonia oltotta ki életét. (Pneumonia ma is használatos orvosi műszó: tüdőgyulladás vagy tüdőlob,) A szívműködés oly hirtelen bénult meg, hogy az átellenben levő plébániáról (mai Kisszeminárium helyén) sebtében áthivott pap már nem birta meggyóntatni a haldoklót, csupán az utolsó kenetet adhatta fel neki. Klauzál holt tetemét Szegedre szállították és ott temették el a családi sirboltba. Kalocsán a város közönségének nagy érdeklődése és részvéte mellett Nehiba János tinnini fölszentelt püspök szentelte be a koporsót az elszállítás előtt. Szabó Mihály és fia hosszu sátoros kocsin vitették Klauzál hamvait Szegedre. Abban az időben szinte lopva szokták tengelyen szállitani a halottakat. Szeged város, melynek Klauzál 1860 óta országgyűlési képviselője volt, szobrot állított nagy fiának és a város egyik legszebb terét nevezte el róla. Szülővárosában, Budapesten is utcát és teret kereszteltek el nevéről. Csak Kalocsán nem jelöli és nem is hirdeti emlékét semmi sem. Hang Ferenc még 1885-ben inditványozta: ‹Illő lenne a házat, melyben Klauzál Gábor meghalt, márvány emléktáblával megjelölni.› Jómagam vagy 21 évvel ezelőtt a ‹Kalocsai Néplap› hasábjain megujitottam Hang inditványát, felszólalásomnak azonban nem lett foganatja. Pedig, ha emléktáblával volna megjelölve az a ház, melyben Klauzál lelkét kilehelte, ország-világ tudomásul vette volna már, hogy Klauzál Kalocsán halt meg, és Kalocsa is méltán számitja hires emberei, nagyjai sorába. Klauzál Gábort rokoni kötelék füzte Kalocsához, szeretett városunkban tartózkodni. A Mors imperator, a Halál őfelsége kegyetlen kézzel itt szakitotta el élete fonalát. Untig elegendő jogcim ahhoz, hogy Kalocsa város közönsége is kegyelettel őrizze Klauzál Gábor emlékét. A kegyelet megkivánja, hogy emléktáblával jelöljük meg azt a házat, ahol nemzetünk nagy férfia, Klauzál Gábor a halállal vivodott. Addig is, míg ennek a kegyeletes kötelességnek eleget tehetünk, legalább utcát nevezzünk el Klauzál Gáborról!” |
Újabb hét évtizednyi hallgatás után a Kalocsai Városvédő Egyesület hallotta meg Hang Ferenc és Tímár Kálmán felhívását. Klauzál Gábor halálának 130. évfordulójára a Katona István Társaság közreműködésével emléktáblát helyezett el annak a háznak a falára, melyben lehunyta szemét a politikus.
![]() |
![]() |
![]() |
||
Képek a Szabó-házról a Kalocsai Múzeumbarátok Köre és a Klauzál Gábor Társaság közös koszorúzása alkalmával 2006. november 18-án |
A ház a Szent István király út 21. szám alatt áll, mely több szálon kapcsolódik az 1848-1849. évi szabadságharchoz. Sokáig itt élt és talán itt is született Szabó József geológus és minerológus, aki 1849-ben pestkerületi salétrom-főfelügyelőként a szabadságharc puskaporgyártását segítette. Az épület Szabó Mihály főkáptalani ügyvéd tulajdona volt. 1902-ben Szőnyi Irma, 1912-ben Simig Károly vásárolta meg a házat, akinek fölmenője Simig Rezső jószágigazgató tüzér hadnagyként szolgált a honvéd hadseregben. A házat a gyámhivatal gondozásából államosították 1951-ben, jelenleg a Dunapataj és Vidéke Takarékszövetkezet tulajdona.
E sorok írója gyűjtötte össze a pénzt és szervezte meg az 1996-os programot. Az emléktábla avatását Klauzál Gábor halálának napjára, augusztus 3-ra tűztük ki. Ez a nap szombatra esett. Délelőtt 10 órakor, a piacra igyekvő sokaság között gyülekeztünk a Szent István utcai ház előtt. Sokan megálltak és megvárták az avatást.
Az emléktábla leleplezésére Berényi Lajost, az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárát kértük fel, akit Dr. Bán Miklós titkárságvezető kísért. Az államtitkár szép beszédében méltatta az első független magyar kormány földművelés-, ipar és kereskedelemügyi miniszterét. Az államtitkár beszéde után Dr. Szalay István, Szeged város polgármestere mondott köszöntőt. Klauzál Gábor méltatása után elnézést kért a kalocsaiaktól, mint mondotta: tudomásul veszi a tényt, hogy Klauzál Gábor Kalocsán halt meg, de engedtessék meg neki, hogy Szeged magáénak tekintse őt.
![]() |
![]() |
![]() |
||
Az 1996. évi emléktábla-leleplezés meghívója |
A megemlékezések után koszorút helyezett el többek között az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium, Szeged Város Önkormányzata, Kalocsa Város Önkormányzata, a Viski Károly Múzeum, a Dunapataj és Vidéke Takarékszövetkezet, a Katona István Társaság és a szervező Kalocsai Városvédő Egyesület.
Az avatás végén a meghívott vendégek meglátogatták a Viski Károly Múzeumot és a Főszékesegyházi Könyvtárt, majd Török Gusztáv Andor polgármester fogadásán vettünk részt a Beta Hotel Kalocsában.
Az emléktáblát e sorok írója szövegezte, Szebényi Béla kőfaragó faragta, s ifjabb Szebényi Béla helyezte el az épület falán.
111 évvel Hang Ferenc felszólalása után, a Kalocsai Városvédő Egyesület márványba faragtatta Klauzál Gábor halálának hiteles helyét.
A sok munka és fáradtság gyümölcse beérett. A kalocsaiak számon tartják az emléktáblát. Több turistacsoportot láttam már megállni az épület előtt. Talán ez lehetne a legnagyobb elégtétel számunkra.
Mégis többre vágytunk. Az emléktábla avatójának meghívóját, melyben leírtam Klauzál Gábor halálának történetét, megküldtük a Magyar Tudományos Akadémiának. S lássanak csodát. A 2000-ben megjelent Magyar Nagylexikon 11. kötetének 123. oldalán az alábbiakat olvashatjuk:
„Klauzál Gábor (1804. nov. 18. Pest,† 1866. aug. 3. Kalocsa).”
![]() |
„A legnagyobb magyar geológus születésének 180. évfordulóján” tartott Szabó József-emlékülés csoportképe a Szabó-ház falán állított Klauzál-emléktábla alatt (2002. április 5. ) |
Romsics Imre
Viski Károly Múzeum
múzeumigazgató
![](/images/pecset_s.gif)