Barangolások – Párizsban, Teleki Blanka montparnasse-i sírjánál
A francia fővárosban tartózkodó Glattfelder Tamás és Gonda Dorottya tagtársaink 2007. február 25-én, a közelgő március 15-e alkalmából felkeresték és egyesületünk nevében elhelyezték megemlékezésük csokrát, Párizs montparnasse-i temetőjében nyugvó Teleki Blanka sírjánál.
„Szabadságharcunk legszebb, legtisztább női alakja gróf Teleki Blanka, ez a sokat szenvedett vértanú.” - írja a magyar nőnevelés egyik úttörőjéről Tóth Béla, anekdotagyűjteménye egyetlen Teleki Blanka és Leővey Klára emlékének szentelt rövidke története(1) bevezetőjében.
![]() |
Talán nem is gondolnánk, hogy a történelem viharaiban szétszóratott honfitársaink közül – a francia uralkodók Párizs melletti Saint-Denis apátsági temploma mögött, minden pompa nélkül eltemetett utolsó Rákóczi: „Terislaw gróf” - Rákóczi György (1701-1756), II. Rákóczi Ferenc fejedelem kisebbik fia sorsában osztozva – mennyi nemzeti halottunk nyugszik a francia főváros temetőiben?
Nagy Csabának, a Petőfi Irodalmi Múzeum könyvtárvezetőjének, egy majd 30 évvel ezelőtt írt, s azóta már megsárgult cikkében (Magyar Nemzet, 1978. október 17.) olvasható egy összeállítás, melyben számba vette Párizs temetőiben nyugvó magyarok sírjait. S ha e listából csak Klauzál kortársait nézzük, úgyis tekintélyes a névsor:
- Orosz József újságíró, az Országgyűlési Tudósítások Kossuth melletti elindítója (1790-1851),
- Batthyány Kázmér, a Szemere-kormány külügyminisztere (1807-1854),
- gróf Schmidegg Kálmán honvéd alszázados, Görgey parancsőrtisztje (1827-1857),
- Teleki Blanka (1806-1862)
- Lager Anna Mária, Liszt Ferenc édesanyja (1788-1866).
- Szarvady Frigyes jogász újságíró, Kossuth franciaországi diplomatája (1822-1882),
![]() |
Józsa Judit kerámiaszobra |
- dr. Gruby Dávid (honvéd)orvos, bakteriológus, aki korának leghíresebb művészeit, íróit, így Dumast, Chopint, Balzacot, Heinet, Victor Hugot, Liszt Ferencet, Munkácsy és Zichy Mihályt gyógyította egykoron (1810-1898).
Teleki Blanka szabadulása után (1857), önkéntes száműzetése végén költözött Párizsba (1861), Emma(2) húgához.
Kettőjükre emlékezve, a bicentenáriumi évben Teleki Blanka és Emma egykori párizsi lakhelyén (a rue Vaugirard 37-es számú ház falán), 2006. október 11-én emléktáblát helyezett el a Párizsi Magyar Intézet(3).
Hódi Szabolcs – 2007. október 25., Blanka napján
![](/images/sep2.gif)
(1) A mártyrnők
(2) Teleki Emma (1809-1893) a szabadságharc bukása után 1870-ig franciaországi emigrációban élt írónő, a párizsi magyar és lengyel menekültek patrónusa. Özvegységre jutva egyedül nevelte két gyermekét Antóniát és Attilát.
Férje:
- Auguste de Gérando /De Gerando Ágost/ (1819-1849) magyarrá lett francia író. Hazánkról írt könyvei révén 1846-ban a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjává választották. A magyar szabadságharc oldalán fegyverrel harcolt (az 1849. június 28-i győri vesztes csatában megmentette a magyar zászlót). A világosi fegyverletételt követő menekülése során megbetegedett, s 1849. december 8-án Drezdában meghalt. Sírja ma is a szász fővárosban található.
Gyermekeik:
- De Gerando Antónia (1845-1914) a nőnevelés kolozsvári úttörője. Párizsban szerzett tanárnői képesítésével 1872-ben Magyarországra települt, ahol a kolozsvári felsőbb leányiskolán előbb tanár, majd igazgató lett. Sírját a kolozsvári temetőben felszámolták, hamvait a Házsongárdi Alapítvány által állított emléktábla alá újra eltemették.
- De Gerando Attila (1847-1897) neves földrajztudós. Unokatestvérét, Teleki Irént vette feleségül, kitől született egyetlen gyermeke, az 1935-ben Párizsba költözött Félix volt a család utolsó Magyarországon élő sarja. A De Gerando-Teleki család ma Franciaországban él, élő kapcsolatot ápolva az üknagymama Teleki Emma hazájával.
(3) Az emléktáblát Teleki Emma Párizsban élő ükunokája De Gérando-Teleki Judit, a toursi Magyar-Francia Baráti Társaság főtitkára és Erdős André, hazánk franciaországi nagykövete leleplezte le.
(4) Teleki Blanka, édesapja Teleki Imre és Széchenyi István gondolatának szellemében („A hazafias szellemet mélyítsd el a növendékeid keblében, mivel a női nem által jön el a nemzet, sőt az emberiség újjászületése.”, illetve „Saját szemeitekkel őrködjetek a hon kincsei felett. Adjatok leányaitoknak lelkes
![]() |
Teleki Blanka és Leőwey |
(5) Az osztrák birodalom tizennégy várbörtöne közül Teleki Blanka négyet járt meg: Olmütz (ma cseh Olomouc), Josephstadt (ma cseh Josefov), Kufstein, Laibach (ma szlovén Ljubjana).
![](/images/pecset_s.gif)