Márk Gergely Magyar Örökség díj-ban részesült
2008. március 29-én, szombaton délben a Magyar Tudományos Akadémia dísztermében Magyar Örökség díj-ban részesült Márk Gergely rózsanemesítő, kerületünk hajdani büszkeségének, a budatétényi Rozáriumnak a megteremtője, a Klauzál Gábor Társaság tiszteletbeli tagja.
Szombat délelőtt részt vettünk a Magyar Örökség Díj átadási ünnepségén a a Magyar Tudományos Akadémia dísztermében, társaságunk tiszteletbeli tagjának köszöntésén.
Márk Gergely oklevelének szövege:
A Magyarországért Alapítvány kurátorai úgy határoztak,
jeles bizottságot kérnek fel arra a célra,
hogy együtt munkálkodva
a Magyar Szellem Láthatatlan Múzeumát létrehozzák.
A Magyar Örökség és Európa Egyesület által
ezen szándék szellemében megerősített Bizottság
2008. március 29-én a Magyar Tudományos Akadémia Dísztermében
kinyilvánítja, hogy az arra méltó
MÁRK GERGELY
világhírű rózsanemesítő munkássága
MAGYAR ÖRÖKSÉG,
amiről ezen oklevél bizonyságot tesz.
MÁRK GERGELY
nevét az Aranykönyv őrzi.
jeles bizottságot kérnek fel arra a célra,
hogy együtt munkálkodva
a Magyar Szellem Láthatatlan Múzeumát létrehozzák.
A Magyar Örökség és Európa Egyesület által
ezen szándék szellemében megerősített Bizottság
2008. március 29-én a Magyar Tudományos Akadémia Dísztermében
kinyilvánítja, hogy az arra méltó
MÁRK GERGELY
világhírű rózsanemesítő munkássága
MAGYAR ÖRÖKSÉG,
amiről ezen oklevél bizonyságot tesz.
MÁRK GERGELY
nevét az Aranykönyv őrzi.
A laudációt Jámborné dr. Benczúr Erzsébet kertészmérnök, egyetemi tanár tartotta:
MÁRK GERGELY LAUDÁCIÓ
Itthon, hogy a megélhetését biztosítsa vagonkirakóként dolgozott. Emellett jelentkezett az Agártudományi Egyetem Kert- és Szőlőgazdaságtudományi Karára. Két műszakot is egybeszakítva dolgozott délután háromtól másnap reggel hétig, hogy reggel mehessen az előadásokra. Ebben az időben ismerkedett meg feleségével és 1949-ben összeházasodtak. Két lányuk született, öt unokájuk és jelenleg 4 dédunokájuk van, a legkisebb 7 hónapos, a legnagyobb 15 éves. Diplomáját 1950-ben vette át és ettől az évtől kezdett el dolgozni Budapesten a Kertészeti Kutató Intézetben Domokos János professzor vezetésével a Dísznövény Osztályon. Elsőként összegyűjtötte a hazánkban fellelhető rózsafajtákat, mintegy 1200-1400 taxont, majd külföldről is kezdte a gyűjteményt gyarapítani. Végső célja az volt, hogy létrehozza a nagy magyar rózsagyűjteményt - az első Rozáriumot - a Kutató Intézet budatétényi területén. Később, a gyűjtemény fénykorában elérte a 2740 fajtát 6 hektáros területen. 1959-ben szervezte meg az első rózsakiállítást az Intézet területén. Anyagi lehetőségek híján a szervezést barátai segítették: Forrai Gábor az Operaház díszletervezője és Somogyi József szobrászművész. Már az első kiállításnak is nagy sikere volt, négy-ötezer látogatóval. Fénykorában 30-40 ezer ember fordult meg a kiállításokon. A rendszerváltás viharai megtépázták a Kutató Intézetet, a Rozárium területének kétharmadát eladták. A benne rejlő lehetőségeket a kerületi önkormányzat végre felismerte és a terület további csonkítása helyett ma már támogatja a gyűjtemény fennmaradását. Márk Gergely a kiállítások szervezése, a rózsakert irányítása mellett igen komoly nemesítői munkát is végzett, amely nyugdíjazása után is töretlenül folytatódott, mivel a fajta gyűjtemény egy részét és a nemesítési alapanyagokat Törökbálintra, saját területére mentette át. Márk Gergely nemesítői munkásságát fémjelzi a több mint 600 törzskönyvezett fajta. Az első, államilag elismert fajtája 1967-ben a ’Budatétény' volt. Nyugdíjba vonulásáig 125 fajtát állított elő, amelyek közül 22 részesült állami elismerésben. Nyugdíjazása óta 463 fajtát nemesített, és ebből 164 kapott állami elismerést. Ezen kívül több mint 100 fajtajelöltje van megfigyelés alatt. Fajtáit a Trianonban elszakított és a jelenlegi Magyarország városairól, földrajzi helyekről, történelmi személyiségekről, a magyar szentekről és híres emberekről nevezte el. Feleségének, aki minden tekintetben segítette a munkáját a 'Mami' nevű fajtát nemesítette. Fajtáival nemzetközi kiállításokon is részt vesz. A közelmúltban érte el legnagyobb szakmai sikerét Rómában, a kereszténység fennállásának 2000. évfordulója alkalmából megrendezett versenyen. Az 'Árpádházi Szent Erzsébet emléke' rózsája a „Futó és parkrózsa” kategóriában aranyérmet nyert. 2005-ben a 'Lippay János emléke' nevű floribunda rózsája ugyancsak Rómában bronzérmes lett. 2007-ben a németországi Gerában megrendezett „Buga 2007” kiállítás alkalmával a 'Kodály Zoltán emléke' és a 'Lippay János emléke' bronz-, míg a 'Fáy Aladár emléke' parkrózsa ezüstérmet kapott. Márk Gergely rózsáit Kecskeméten egy állandó, szabadtéri, élő gyűjteményes kiállításon tekinthetik meg az érdeklődők, amelyet a 2007-es jubileumi Szent Erzsébet évben nyitottak meg „Szent Erzsébet rózsakertje” névvel. Nemesítői munkája mellett Márk Gergely szakirodalmi tevékenysége is jelentős. Négy könyvet és számos szakcikket írt, melyek több nyelven is megjelentek. Első könyve, a Rózsa című, 1959-ben jelent meg. Ezt követte a „Kis Rózsakönyv”, majd a „Rózsák zsebkönyve”. Utolsó könyve 2004-ben jelent meg a „Magyar rózsák könyve” címmel. Könyvei korrektúráit felesége készítette, ráadásul még a növényvédelmi fejezeteket is ő írta. Márk Gergely az idén 85 éves. A magyar rózsanemesítésben elért egyedülálló teljesítménye és kimagasló szakmai munkássága alapján méltó a Magyar Örökség Díjra.
Jámborné Dr. Benczúr Erzsébet
|
![]() |
![]() |
Prim György - Hódi Szabolcs 2008. március
![](/images/pecset_s.gif)